Øboere har fået nok: Løs så det problem med højvande i havnen
Når vandet står højt i havnen på Anholt, kan færgen ikke lægge til kaj. Det fører til aflysninger, og det giver problemer for øens beboere.
Det er for mange skønt at bo på en ø, men det kan også være noget bøvl, hvis man har svært ved at komme derfra og ind til fastlandet.
Det gælder ikke mindst for de knap 130 beboere på Anholt, der ligger tre timers sejlads væk fra Grenaa og hører til Norddjurs Kommune.
Her var der søndag aften indkaldt til borgermøde i skolens gymnastiksal, hvor netop færgebetjeningen var på dagsordenen, og borgerne kunne stille spørgsmål til kaptajnen og overfartslederen fra Grenaa-Anholt Færgefart.
Beboerne oplever nemlig en forringet betjening med færre, planlagte afgange om ugen, og situationen bliver ikke bedre af, at færgen indimellem er nødt til at droppe at sejle til Anholt på grund af forhøjet vandstand.
Hvis vandet står for højt, risikerer færgen at ramme kajens betonkant på skrogets "ømme punkt" frem for på den fenderliste, der sidder nede rundt langs skibets sider for at beskytte skroget, ligesom en kofanger beskytter en bil.
Det er i sidste ende op til kaptajnen at beslutte, om han vil lægge til kaj eller ej. Og så kan Søfartsstyrelsen forbyde et skadet skib at sejle, hvis eksempelvis en bule efter et møde med kajanlægget er stor nok.
Birgitte Dahl Jeppesen er formand for borgerforeningen på Anholt, hvor hun har boet i ti år.
Hun har noteret sig at færgen siden august 2023 har været aflyst 14 gange som følge af højvande.
- Det betyder, at man ikke kan komme over til sine aftaler på fastlandet. Ofte har de så flyttet sejladsen til dagen efter, hvilket er et plaster på såret, som vi har accepteret længe. Vi er jo vant til aflysninger ved eksempelvis stormvejr, siger hun til TV2 Østjylland.
Det er summen af forringelser, vi reagerer på nu
- Det kan gøre det utrygt at bo på øen, og det gør det svært at få familie og venner på besøg, få varer til øen, nå aftaler i banken eller på hospitalet som røntgen, kemo, blodprøver eller en fødsel. Det er blevet så stort et problem, at vi nu tager det op, siger Birgitte Dahl Jeppesen.
Aflysninger gav også problemer op til jul, da færgen ikke sejlede den 21. og 22. december.
Det påvirker simpelthen folks liv og muligheder for planlægning, man kan stole på.
Men er det ikke bare vilkårene, når man bor på en ø?
- Jo, det kan man godt sige, men vores oplevelse er den, at der konstant bliver forringelser hist og her. Fra efterårsferien til påske har vi kun fire afgange om ugen, som man så skal indrette sit liv efter, og det påvirker alt fra turismen til erhvervslivet foruden vi borgere. Det er summen af forringelser, vi reagerer på nu, siger Birgitte Dahl Jeppesen.
Det er de også utilfredse med
Det er ikke kun aflyste færger og færre planlagte afgange, beboerne på Anholt er utilfredse med.
I august 2023 indførte Folketinget det såkaldte landevejsprincip, så det gælder året rundt. Det går ud på at ligestille betalingen for én kørt kilometer på landevejen med én sejlet kilometer med færge.
Tidligere kostede en billet til færgen mellem Grenaa og Anholt 185 kroner, men prisen blev sat ned til 70 kroner som følge af landevejsprincippet. Dertil kommer et brændstoftillæg på 30 kroner, som rederiejeren Norddjurs Kommune lægger på.
Da krigen i Ukraine for år tilbage fik prisen på fossilt brændstof i vejret, valgte man at øge billetprisen med de 30 kroner. Den prisstigning er ikke fjernet nu, selv om prisniveauet for brændstof har ændret sig tilbage i retning af det "normale".
Derudover skal øboerne acceptere, at sejladsen er forlænget med ti minutter om morgenen og 15 minutter om eftermiddagen for at spare på brændstoffet. Det gælder i hele lavsæsonsperioden.
Ifølge Birgitte Dahl Jeppesen, formand for Borgerforeningen, er det netop summen af forringelser, der gør situationen uholdbar.
Et spørgsmål om sikkerhed ved kajen
Iben Wann er overfartsleder på Grenaa-Anholt Færgefart, og hun forstår godt den frustration, som Birgitte Dahl Jeppesen lufter på vegne af sine med-øboere.
- Det er simpelthen højvande, der bliver hyppigere. Det er umuligt at lægge sikkert til kaj i de situationer, og det er vores opgave at sikre, at færgen netop lægger til kaj uden at få skader, for så risikerer den at være ude af drift i endnu længere tid, forklarer Iben Wann.
Hvad skal der til, hvis det skal blive nemmere?
- Jamen, det er et godt spørgsmål. Det er det, vi er ved at arbejde på at finde ud af lige nu, hvor vi har taget en dialog med Anholt Havn og færgeudvalget (under Norddjurs Kommune, red.), siger Iben Wann.
Problematikkerne har været oppe at vende i kommunens færgeudvalg i marts i år, og det er på dagsordenen igen sidst i juni, når udvalget igen mødes.
Norddjurs Kommunes borgmester, Kasper Bjerregaard (V), kalder færgen for Anholts livsnerve, og han understreger, at kommunen tager problemet alvorligt.
- Ansvaret er fordelt mellem havnen derovre, operatøren, der har en færge, og så kommunen. Vi har en dialog i gang, og så må vi se, om vi kan finde en løsning, der tilgodeser alle parter, siger Kasper Bjerregaard.
En udregning fra den rådgivende ingeniørvirksomhed Cowi viser, at det vil koste op til seks millioner kroner at bygge kajanlægget om på Anholt. Spørgsmålet er, hvem der skal betale for det arbejde.
Kasper Bjerregaard siger, at kommunen muligvis kan gå ind i processen, hvis de andre parter ikke kan finde en løsning selv.