Dyreunger lemlæstet: Nu kan nyt middel redde dem
Kan man hjælpe landmænd, dyrelivet og jægere på én gang? Det håber et samarbejde om et nyt middel at kunne svare ja til.
- Jeg tror, alle landmænd har prøvet, når de slår det første græs, at der er et rådyrlam i. Det er en ubehagelig oplevelse.
For mange landmænd som Mogens Hjort Jensen fra Grenaa er det netop nu tid til at slå årets første græs, men det kommer med en blodig risiko.
Græsarealer er nemlig et yndet gemmested for hjortevildt, som kan gemme deres unger blandt det høje græs. Det betyder dog ifølge Danmarks Jægerforbund, at når græsset skal slås med store maskiner, risikerer mellem 10.000 og 20.000 rådyrlam at miste livet eller blive lemlæstet.
Men nu er der muligvis hjælp til de nyfødte rådyr, for forskning viser, at et middel kan være med til at redde rådyrlam.
Et middel baseret på fårefedt har nemlig vist meget lovende resultater, hvis det spredes ud fra en drone over græsmarkerne.
I forsøget har droner spottet rådyrunger i højt græs med et termisk kamera og så sprøjtet fårefedt-midlet ned over det område.
Forsøget har indtil videre vist, at et overvældende flertal af rådyrhunnerne derefter fjerner deres unger fra stedet.
- Det virker på en eller anden måde alarmerende for råen, når hun kommer tilbage, fortæller Carsten Riis Olesen, seniorforsker i Danmarks Jægerforbund, der har samarbejdet med Seges Innovation, Teknologisk Institut og Scandinavian Drone Solutions om det nye fårefedt-middel.
Hvis det ikke kan smages i foderet, og det er nemt at bruge, så vil det være helt oplagt for os at bruge
Og de foreløbige resultater er noget, der vækker begejstring ude på marken.
- Det lyder virkelig interessant. Hvis det ikke kan smages i foderet, og det er nemt at bruge, så vil det være helt oplagt for os at bruge, dagen inden vi skal ud og snitte græsset, siger landmand Mogens Hjort Jensen.
Han mener, at det kan øge arbejdsglæden, hvis man får mere vished for, at man ikke kommer til at ramme en rådyrunge og efterfølgende skal fjerne den.
- Tidligere har man arbejdet med termiske kameraer - både på droner og maskiner - som har skullet kunne nå at reagere.
- Men udfordringen er, at med den dejlige sol, der er i dag, er græsset fuldstændig samme temperatur som rådyrene, og så kan man ikke se dem på kameraet om dagen, fortæller han.
Vil hjælpe alle
Det nye middel kan være en fordel for ikke kun landmændene og rådyrene, men også for jægerne. Flere analyser har nemlig vist, at der hvert år skydes færre og færre rådyr i den danske natur.
De seneste tal viste en så kraftig tilbagegang, at det ikke var set lavere siden 1980'erne.
Så jægerne håber på, at en beskyttelse af de mindste dyr kan styrke bestanden på sigt. Og at det i øvrigt kan ske, så landmændene også kan se ideen i den ekstra indsats.
- Vi håber at kunne minimere det fuldstændigt, både for bestanden og ressourcerne, men så sandelig også for at undgå forurening af foderet, fortæller Carsten Riis Olesen fra Danmarks Jægerforbund.
På Mogens Hjort Jensens marker ved Grenaa skal der i de næste uger slås hø, og det altså med risikoen for, at de små rådyrlam ender i de store landbrugsmaskiner.
- Så det kan være, vi skal nå at prøve det af i år og se, om vi kunne have glæde af det, siger Mogens Hjort Jensen.